Pojam privezišta utvrđenog u Zakonu o prostornom uređenju i u Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama
Postupak izrade izmjena i dopuna PPU putem sustava ePlanovi
Odgovor u vezi mogućnosti povećanja građevinskog područja Grada Slatine
Tumačenja vezana uz gradnju sunčanih elektrana
Tumačenje i primjena pojma „konačno uređeni teren" iz članka 4. Pravilnika o prostornim planovima
Tumačenje odredbi članka 75. Zakona o prostornom uređenju
Tumačenje odredbe članka 3. stavka 34. Zakona o prostornom uređenju
povodom Vašeg upita kojim je zatraženo tumačenje odredbe članka 3. stavka 34. Zakona o prostornom uređenju („Narodne novine“ br. 153/13, 65/17, 114/18, 39/19, 98/19 i 67/23 - u daljnjem tekstu: Zakon), odnosno pojašnjenje pojma „infrastrukturne građevine sunčanih elektrana“ navedenog u predmetnoj odredbi, očitujemo se kako slijedi.
Odredba članka 3. stavka 34. Zakona propisuje na kojim se površinama planiraju površine za gradnju sunčanih elektrana, a na kojima je, sukladno odredbama ovog Zakona, moguće graditi infrastrukturne građevine sunčanih elektrana pri čemu se navedeni pojam ne odnosi na integrirane sunčane elektrane koje se postavljaju na postojeće građevne.
Tumačenje odredbe članka 89. stavka 3. Zakona o prostornom uređenju
Zaprimili smo Vaš dopis kojim tražite mišljenje ovog Ministarstva u svezi provedbe postupka izrade i donošenja urbanističkog plana uređenja i s time povezanih izmjena i/ili dopuna prostornog plana šireg područja, sukladno odredbi članka 89. stavka 3. Zakona o prostornom uređenju („Narodne novine“ br. 153/13, 65/17, 114/18, 39/19, 98/19 i 67/23 - u daljnjem tekstu: Zakon). Naime, s obzirom da se u predmetnim postupcima donose vezane odluke o izradi izmjena i/ili dopuna prostornog plana šireg područja i izradi urbanističkog plana uređenja, pitate da li je također potrebno zasebno provesti objave javne rasprave i izvješća o javnoj raspravi predmetnih prostornih planova.
Sukladno odredbi članka 86. stavka 5. Zakona, postupak izrade i donošenja prostornog plana kroz sve faze izrade i donošenja prostornog plana određenih ovim Zakonom vodi se u elektroničkom sustavu ePlanovi. U tom smislu, sukladno odredbi članka 48. stavka 1. Pravilnika o prostornim planovima („Narodne novine“ br. 152/23), odluka o donošenju prostornog plana elektronički se izrađuje u modulu ePlanovi iz podataka prenesenih iz modula ePlanovi Editor te iz predloška i podataka upisanih u modul ePlanovi tijekom postupka izrade i donošenja prostornog plana.
Slijedom navedenog, postupci izrade i donošenja urbanističkog plana uređenja i s time povezanih izmjena i/ili dopuna prostornog plana šireg područja, sukladno odredbi članka 89. stavka 3. Zakona, također se vodi u elektroničkom sustavu ePlanovi kroz sve faze izrade i donošenja prostornog plana određene ovim Zakonom za svaki prostorni plan zasebno, te je potrebno donijeti zasebne (vezane) odluke o izradi, također zasebne objave javne rasprave, kao i izvješća o javnoj raspravi, a kako bi se isti mogli upisati/unijeti u modul ePlanovi za svaki prostorni plan zasebno.
Pokretanje postupka izrade Izmjena i dopuna UPU-a u sustavu ePlanovi
Tumačenje odredbe čl. 79. st. 2. Zakona o prostornom uređenju
Tumačenje Zakona o prostornom uređenju u svezi Pravilnika o prostornim planovima
Tumačenje čl. 4. Pravilnika o prostornim planovima
Tumačenje Zakona o prostornom uređenju u vezi 4. Izmjene i dopune PP Varaždinske županije
Prijenos zemljišta u vlasništvo jedinice lokalne samouprave
Povodom vašeg upita veznog uz prijenosa zemljišta u vlasništvo jedinice lokalne samouprave sukladno odredbama Zakona o prostornom uređenju (''Narodne novine'', broj 153/13, 65/17, 114/18, 39/19 i 98/19), a u pogledu prostornog plana kojim treba biti planirano građenje, odnosno uređenje površine javne namjene, navodimo da je odredbom članka 170. stavka 1. spomenutog Zakona propisano da vlasnik neizgrađenog i neopterećenog zemljišta na kojemu je urbanističkim planom uređenja planirano građenje, odnosno uređenje površine javne namjene može to zemljište prenijeti u vlasništvo jedinice lokalne samouprave.
Slijedom navedenog, mogućnost prijenosa vlasništva sukladno citiranoj odredbi spomenutog Zakona postoji samo u slučajevima u kojima se radi o zemljištu koje se nalazi na području za koje je donesen urbanistički plan uređenja. Drugim riječima, navedena mogućnost ne postoji u slučajevima u kojima se zemljište nalazi na području za koje urbanistički plan uređenja nije donesen, a planirana namjena toga zemljišta u drugim prostornim planovima nije od utjecaja.
Odgovor Ministarstva klasa: 350-01/21-02/115 od 16. travnja 2021.
Tumačenje odredbe čl. 43. st. 6. Zakona o prostornom uređenju
Ugovor o financiranju uređenja građevinskog zemljišta i izrada UPU-a
Povodom vašeg upita u kojem iskazujete dvojbu u pogledu primjene odredbe članka 168. Zakona o prostornom uređenju (''Narodne novine'', broj 153/13, 65/17, 114/18, 39/189 i 98/19) odnosno pitate odnose li se iznimke predviđene odredbom članka 168. Zakona o prostornom uređenju samo na one slučajeve u kojima svi vlasnici zemljišta u obuhvatu budućeg UPU-a sklapaju s jedinicom lokalne samouprave ugovor o financiranju uređenja građevinskog zemljišta ili je smisao predmetne odredbe u tome da se onom broju vlasnika zemljišta u obuhvatu budućeg plana koji u cijelosti financira izradu UPU-a omogući direktan odabir i plaćanje izrađivača dajemo sljedeće mišljenje.
Prema odredbi članka 167. stavka 1. Zakona o prostornom uređenju troškove ili dio troškova potrebnih za izradu urbanističkog plana uređenja ili za izgradnju komunalne infrastrukture može snositi vlasnik zemljišta kojem to uređenje koristi ili druga zainteresirana osoba koja s jedinicom lokalne samouprave sklopi ugovor o financiranju uređenja građevinskog zemljišta dok prema stavku 4. istoga članka sklapanje toga ugovora ne isključuju primjenu posebnih propisa o javnoj nabavi. Nadalje, odredbom je članka 168. stavka 1. navedenog Zakona određeno da iznimno od članka 167. stavaka 3. i 4. istog Zakona, ako se urbanistički plan uređenja donosi za zemljište u vlasništvu jedne ili više osoba koje u cijelosti financiraju njegovu izradu, ugovorom o financiranju uređenja građevinskog zemljišta može se ugovoriti da izrađivača tog plana odabiru i izravno plaćaju te osobe. Dakle, propisana mogućnost odabira izvođača izrađivača plana i njegovo izravno plaćanje od strane vlasnika zemljišta, odnosno ne primjena propisa o javnoj nabavi u tome pogledu je uvjetovana time da se urbanistički plan uređenja donosi za zemljište vlasnika koji u cijelosti financiraju njegovu izradu. To stoga nije slučaj u kojem izradu urbanističkog plana uređenja financiraju, odnosno sklope ugovor o financiranju uređenja građevinskog zemljišta s jedinicom lokalne samouprave neki od vlasnika zemljišta unutar obuhvata urbanističkog plana uređenja neovisno o tome što bi oni financirali izradu urbanističkog plana u cijelosti.
Mišljenje Ministarstva klasa: 350-01/20-02/190, od 19. svibnja 2020.
Potvrda katastarskog ureda o rezervaciji broja nove građevne čestice i utvrđivanje uvjeta priključenja
Povodom vaših upita o primjeni odredaba Zakona o gradnji (''Narodne novine'', broj 153/13, 20/17, 39/19 i 125/19) i Zakona o prostornom uređenju (''Narodne novine'', broj 153/13, 65/17, 114/18, 39/19 i 98/19) s obzirom na slučajeve koje opisujete, obavještavamo vas kako slijedi.
Vezano uz vaš upit u pravcu potvrde katastarskog ureda o rezervaciji broja nove građevne čestice u slučaju u kojem se građevinskom dozvolom određuje novi oblik ili veličina građevne čestice, a koja je potvrda sukladno odredbi članka 70. stavka 2. Zakona o gradnji, uz ostalo, sastavni dio prve mape glavnog projekta za građevinsku dozvolu pri čemu navodite da određen katastarski ured odbija izdati predmetnu potvrdu zbog ''neusklađenosti propisa'', skrećemo pozornost da je u izradi Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji (''Narodne novine'', broj 39/19) neposredno sudjelovala Državna geodetskom uprava te je na njihovu inicijativu i u skladu s njihovim uputama u predmetni Zakon unesen institut izdavanja potvrde o rezervaciji broja nove građevne čestice. Osim toga, iz Pravilnika o geodetskim elaboratima (''Narodne novine'', broj 59/18 i 112/18), a koji je propis iz djelokruga državne izmjere i katastra, razvidno je da predmetna potvrda može biti sastavnim dijelom geodetskog elaborata (članak 40.) Također, rezervacija broja katastarskih čestica dio je funkcionalnosti sustava One-Stop-Shop Zajedničkog informacijskog sustava zemljišnih knjiga i katastra (ZIS OSS). U tome pravcu skrećemo pozornost da je izdavanje potvrda uređeno Zakonom o općem upravnom postupku (''Narodne novine'', broj 49/07). Odredbom članka 159. stavka 3. Zakona o općem upravnom postupku propisano je da potvrde o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija (katastar je službena evidencija) izdaju stranci na njezin zahtjev, u pravilu istoga dana kad je stranka zatražila izdavanje potvrde, a najkasnije u roku od 15 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva za izdavanje, ako propisom kojim je ustanovljena službena evidencija nije drukčije propisano, a potvrda se može izdati i u elektroničkom obliku. Kad javnopravno tijelo ne izda izmijenjenu potvrdu, dužno je donijeti rješenje o odbijanju zahtjeva stranke za izmjenu potvrde u roku od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva. Ako se u propisanom roku ne izda tražena potvrda ili ne donese rješenje o odbijanju zahtjeva stranke, stranka može izjaviti žalbu radi šutnje administracije.
Nadalje, imajući u vidu slučajeve koje opisujete, a vezano uz izdavanje potvrda glavnog projekta s čime u vezi tražite pojašnjenje, obavještavamo vas da je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji (''Narodne novine'', broj 39/19) utvrđivanje posebnih uvjeta i uvjeta priključenja te izdavanja potvrda glavnog projekta uređeno s intencijom ubrzanja toga postupka (digitalizacija i uvođenje e-konferencija) te je također intencija pri izradi bila da izdani uvjeti priključenja nisu predmet potvrđivanja (potvrde glavnog projekta). Isto je stoga i izričito propisano odredbom članka 86. stavka 1. Zakona o gradnji. Dakle, sukladno Zakonu o gradnji utvrđeni uvjeti priključenja u svrhu izrade glavnog projekta se u postupku izdavanja građevinske dozvole ne potvrđuju potvrdom glavnog projekta. U svrhu utvrđivanja usklađenosti glavnog projekta s posebnim uvjetima javnopravno tijelo određeno posebnim propisom na traženje upravnog tijela po službenoj dužnosti izdaje potvrdu glavnog projekta.
U pogledu situacije koju opisujete, a u kojoj se, kako navodite, ''prilikom izdavanja građevinske dozvole zahtijeva da se prije izdavanja lokacijske dozvole dostavi potvrđen parcelacijski elaborat kako bi se sa sigurnošću mogli utvrditi oblik i površina građevne čestice pri čemu katastarski ured inzistira na ishođenju lokacijske dozvole kao osnove za potvrdu parcelacijskog elaborata'', treba reći da iz navedenog nije sasvim jasno što se želi pitati. Naime, nije jasno radi li se o izdavanju građevinske dozvole za koju se prema posebnom zakonu ne izdaje lokacijska dozvola ili izdavanju građevinske dozvole za građevinu za koju se prema posebnom zakonu izdaje lokacijska dozvola. U slučaju u kojem građevinskoj dozvoli ne prethodi lokacijska dozvola, a građevinskom se dozvolom određuje oblik i veličina građevne čestice, odnosno obuhvat zahvata u prostoru te smještaj jedne ili više građevina na građevnoj čestici, odnosno obuhvatu zahvata u prostoru, prva mapa glavnog projekta (kao obveznog priloga zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole), uz ostalo, sadrži isprave i dokumente propisane odredbom članka 70. stavka Zakona o gradnji. Ako se građevinska dozvola izdaje za građevinu za koju se prema posebnom zakonu izdaje lokacijska dozvola i kojom je određeno formiranje građevne čestice ili je istom određen obuhvat zahvata u prostoru unutar kojeg se formira građevna čestica, u tom slučaju zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole prilaže se parcelacijski elaborat koji je ovjerilo tijelo nadležno za državnu izmjeru i katastar nekretnina i potvrdilo Ministarstvo, odnosno upravno tijelo koje je izdalo lokacijsku dozvolu za građevinu za koju je lokacijskom dozvolom određeno formiranje građevne čestice ili je lokacijskom dozvolom određen obuhvat zahvata u prostoru unutar kojeg se formira građevna čestica u skladu s lokacijskom dozvolom, izrađen u elektroničkom obliku ovjeren elektroničkim potpisom. Dakle, redoslijed radnji u tom slučaju je da se na temelju lokacijske dozvole kojom se određuje formiranje građevne čestice, odnosno obuhvat zahvata u prostoru unutar kojeg se formira građevna čestica izrađuje spomenuti parcelacijski elaborat koji se ovjerava i potvrđuje te se takav prilaže zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole.
Međutim, nema zapreke da se građevinskom dozvolom kojoj nije prethodilo izdavanje lokacijske dozvole određuje oblik i veličina građevne čestice pri čemu se parcelacija zemljišta u tom slučaju provodi u skladu s tom građevinskom dozvolom. Drugim riječima, za mogućnost provedbe parcelacije zemljišta povodom formiranja građevne čestice nije potrebno da građevinskoj dozvoli prethodi izdavanje lokacijske dozvole niti da se izrađuje spomenuti parcelacijski elaborat u tu svrhu, već se takav parcelacijski elaborat izrađuje samo ako je građevinskoj dozvoli prethodila lokacijska dozvola (za građevinu za koju je lokacijskom dozvolom određeno formiranje građevne čestice ili je lokacijskom dozvolom određen obuhvat zahvata u prostoru unutar kojeg se formira građevna čestica) u kojem slučaju se predmetni parcelacijski elaborat obvezno prilaže zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole dok se u slučaju u kojem se traži izdavanje građevinske dozvole za koju se prema posebnom zakonu ne izdaje lokacijska dozvola taj parcelacijski elaborat ne izrađuje niti prilaže zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole.
Naposljetku, a u pogledu vašeg upita vezanog uz ocjenu mogućnosti priključenja zgrade kao uvjeta za izdavanje lokacijske dozvole sukladno odredbi članka 146. stavka 3. Zakona o prostornom uređenju (''Narodne novine'', broj 153/13, 65/17, 114/18, 39/19 i 98/19) obavještavamo vas da je s tim u vezi zauzeto stajalište ovoga Ministarstva izraženo kroz drugostupanjsku upravnu praksu prema kojem mogućnost priključenja zgrade na javni sustav odvodnje, odnosno na niskonaponsku električnu mrežu u smislu spomenute odredbe postoji ako je ono (priključenje) moguće na mjestu u neposrednoj blizini zgrade ili građevne čestice zgrade tj. bez rekonstrukcije postojećeg sustava, odnosno mreže, primjerice dodatne izgradnje električnih vodova ili trafostanice. Pri tome napominjemo da uvjet za izdavanje lokacijske dozvole za izgradnju nove zgrade u smislu članka 146. stavka 3. Zakona o prostornom uređenju, nije prethodno niti paralelno ishođenje lokacijske ili građevinske dozvole za sustav odvodnje, odnosno električnu mrežu, već da postoji mogućnost priključenja zgrade na te građevine u naprijed navedenom smislu.
Mišljenje Ministarstva klasa: 350-01/20-02/90, od 6. ožujka 2020.
Utvrđivanje građevne čestice za zgradu kao preduvjet za izdavanje potvrde o samostalnoj uporabnoj cjelini
Povodom vašeg upita može li se u smislu članka 73. stavka 3. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima („Narodne novine“, broj 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 153/09, 143/12, 152/14 i 81/15- pročišćeni tekst) izdati potvrda kojom se potvrđuje da stan, odnosno drugi posebni dio zgrade koji postoji u naravi, a koji je naveden i opisan u potvrdi predstavlja samostalnu uporabnu cjelinu, a da prije toga nije utvrđena građevna čestica s obzirom da se radi o zgradi koja se nalazi na dvije katastarske čestice, a za koju je izdano Rješenje o izvedenom stanju dajemo sljedeće mišljenje:
Sukladno odredbi članka 73. stavka 3. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima propisano je da se vlasništvo posebnog dijela ne može uspostaviti dok nadležno tijelo ne potvrdi da je određeni stan ili druga prostorija u određenoj zgradi i na određenoj zemljišnoj čestici samostalna uporabna cjelina. Potvrda mora sadržavati popis i opis posebnih dijelova nekretnine i da su izgrađeni u skladu s dozvolom nadležnog tijela.
Sukladno citiranoj odredbi predmetnom potvrdom se potvrđuje da stan, odnosno drugi posebni dio zgrade koji postoji u naravi, a koji je naveden i opisan u potvrdi predstavlja samostalnu uporabnu cjelinu, te da je isti izgrađen u skladu s dozvolom nadležnog tijela. U slučaju u kojem je za zgradu, izdano rješenje o izvedenom stanju dozvolu nadležnog tijela u smislu spomenute odredbe Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima predstavlja to rješenje.
Zaključno, prema odredbi članka 157. stavka 2. točke 2. Zakona o prostornom uređenju („Narodne novine“, broj 153/13, 65/17, 114/18 i 39/19) smatra se da za građevinu nije utvrđena građevna čestica, odnosno zemljište nužno za redovitu uporabu građevine ako je građevina izgrađena na dvije ili više katastarskih čestica te se u tom slučaju ista utvrđuje rješenjem o utvrđivanju građevne čestice budući da je u smislu odredbe članka 73. stavka 3. za izdavanje predmetne potrebe potrebno da se nalazi na „određenoj zemljišnoj čestici“ te je u slučaju u kojem se radi o izdavanju predmetne potvrde u ozakonjenoj zgradi utvrđivanje građevne čestice uvjet da bi se predmetna potvrda mogla izdati.
Mišljenje Ministarstva klasa: 360-01/19-02/401, od 19. rujna 2019.